Předložená diplomová práce pojednává o možnostech získávání informací, které se nabízely ambicióznímu aristokratovi doby vrcholného baroka na příkladu hraběte Jeronýma Colloreda, markýze di Santa Sophia (1674-1726). V počátcích budování kariéry byli pro hraběte Colloreda významným zdrojem informací jeho čtyři příbuzní z rodu Kinských - dopisoval si s tchánem Václavem Norbertem Oktaviánem a se třemi švagry (Bernardem Františkem Antonínem, Františkem Ferdinandem a Štěpánem Vilémem). Poté, co hrabě Colloredo získal post habsburského guvernéra v Miláně, představoval pro něj spojnici s Královstvím českým jeho zeť, Jan Norbert Libštejnský z Kolovrat, který mimo jiné dohlížel na jeho české statky. O dění ve Vídni informoval hraběte Colloreda agent Jan Oktavián Sachs, kterého hrabě navíc pověřoval různými úkoly. Práce je zasazena do první poloviny vlády Karla VI. a klade si za cíl přinést další poznatky o informačních a sociálních sítích, které si budovali ambiciózní aristokraté.
Anotace v angličtině
The graduation thesis deals with options in data acquisition, which had an ambitious aristocrat in baroque epoch, for example count Hieronymus Colloredo, marquis di Santa Sophia (1674-1726). During building his career, four members of Kinsky family (his father-in-law Václav Norbert Oktavián and his three brothers-in-law: Bernard František Antonín, František Ferdinand and Štěpán Vilém) were for Count Colloredo an important source of infrormation at the beginning. When Hieronymus Colloredo held an office of the Habsburg governor in Milan, he employed Jan Oktavián Sachs, an agent in Vienna, who was entrusted with bringing news from the capital and the court and who solved many other tasks. At that time, Jan Norbert Libštejnský from Kolovrat, Count´s son-in-law, brought him information from Bohemia and inspected his Bohemian domains, also. The thesis disserts upon the first half of Charles VI.´s rule, the aim is to bring new knowledge about information and social nets, that built the ambitious aristocrats.
Klíčová slova
aristokracie, raný novověk, 18. století, informační a sociální sítě, agenti, kariéra, dvorské, zemské a diplomatické úřady, Colloredové, Kinští, Libštejnští z Kolovrat
Klíčová slova v angličtině
aristocracy, early modern period, 18th century, information and social nets, agents, career, court, land and diplomatic functions, Colloredo, Kinský, Libštejnský from Kolovrat
Rozsah průvodní práce
112
Jazyk
CZ
Anotace
Předložená diplomová práce pojednává o možnostech získávání informací, které se nabízely ambicióznímu aristokratovi doby vrcholného baroka na příkladu hraběte Jeronýma Colloreda, markýze di Santa Sophia (1674-1726). V počátcích budování kariéry byli pro hraběte Colloreda významným zdrojem informací jeho čtyři příbuzní z rodu Kinských - dopisoval si s tchánem Václavem Norbertem Oktaviánem a se třemi švagry (Bernardem Františkem Antonínem, Františkem Ferdinandem a Štěpánem Vilémem). Poté, co hrabě Colloredo získal post habsburského guvernéra v Miláně, představoval pro něj spojnici s Královstvím českým jeho zeť, Jan Norbert Libštejnský z Kolovrat, který mimo jiné dohlížel na jeho české statky. O dění ve Vídni informoval hraběte Colloreda agent Jan Oktavián Sachs, kterého hrabě navíc pověřoval různými úkoly. Práce je zasazena do první poloviny vlády Karla VI. a klade si za cíl přinést další poznatky o informačních a sociálních sítích, které si budovali ambiciózní aristokraté.
Anotace v angličtině
The graduation thesis deals with options in data acquisition, which had an ambitious aristocrat in baroque epoch, for example count Hieronymus Colloredo, marquis di Santa Sophia (1674-1726). During building his career, four members of Kinsky family (his father-in-law Václav Norbert Oktavián and his three brothers-in-law: Bernard František Antonín, František Ferdinand and Štěpán Vilém) were for Count Colloredo an important source of infrormation at the beginning. When Hieronymus Colloredo held an office of the Habsburg governor in Milan, he employed Jan Oktavián Sachs, an agent in Vienna, who was entrusted with bringing news from the capital and the court and who solved many other tasks. At that time, Jan Norbert Libštejnský from Kolovrat, Count´s son-in-law, brought him information from Bohemia and inspected his Bohemian domains, also. The thesis disserts upon the first half of Charles VI.´s rule, the aim is to bring new knowledge about information and social nets, that built the ambitious aristocrats.
Klíčová slova
aristokracie, raný novověk, 18. století, informační a sociální sítě, agenti, kariéra, dvorské, zemské a diplomatické úřady, Colloredové, Kinští, Libštejnští z Kolovrat
Klíčová slova v angličtině
aristocracy, early modern period, 18th century, information and social nets, agents, career, court, land and diplomatic functions, Colloredo, Kinský, Libštejnský from Kolovrat
Zásady pro vypracování
Diplomová práce bude založena na studiu osobních i úředních dokumentů, které se týkají osobnosti hraběte Jeronýma Colloreda a především jeho kariérního postupu. Jednalo by se tedy o korespondenci hraběte s jinými aristokraty (například s několika členy rodu Kinských nebo se zetěm hraběte, Ignácem Norbertem Libštejnským z Kolovrat) a také se členy císařské rodiny, tedy s Josefem I., Karlem VI. a s císařovnou Eleonorou Magdalenou. V neposlední řadě budou k výzkumu využity i jmenovací dekrety do různých funkcí či přípravné materiály a poznámky, které si hrabě Colloredo pořizoval v souvislosti s výkonem úřadů. Tyto prameny jsou uloženy v SOA Zámrsk, RA Colloredo-Mannsfeldů (například provizorně kart. 6., 18., 19. a 31), a dále v NA Praha, SM. Cílem této práce tedy bude přiblížit fenomén budování šlechtické dvorské kariéry v období raného novověku na příkladu hraběte Jeronýma Collored, a zároveň zodpovědět otázky, jak hrabě vykonával svěřené funkce a zda jeho chování můžeme považovat za typický příklad kariérního postupu.
Zásady pro vypracování
Diplomová práce bude založena na studiu osobních i úředních dokumentů, které se týkají osobnosti hraběte Jeronýma Colloreda a především jeho kariérního postupu. Jednalo by se tedy o korespondenci hraběte s jinými aristokraty (například s několika členy rodu Kinských nebo se zetěm hraběte, Ignácem Norbertem Libštejnským z Kolovrat) a také se členy císařské rodiny, tedy s Josefem I., Karlem VI. a s císařovnou Eleonorou Magdalenou. V neposlední řadě budou k výzkumu využity i jmenovací dekrety do různých funkcí či přípravné materiály a poznámky, které si hrabě Colloredo pořizoval v souvislosti s výkonem úřadů. Tyto prameny jsou uloženy v SOA Zámrsk, RA Colloredo-Mannsfeldů (například provizorně kart. 6., 18., 19. a 31), a dále v NA Praha, SM. Cílem této práce tedy bude přiblížit fenomén budování šlechtické dvorské kariéry v období raného novověku na příkladu hraběte Jeronýma Collored, a zároveň zodpovědět otázky, jak hrabě vykonával svěřené funkce a zda jeho chování můžeme považovat za typický příklad kariérního postupu.
Seznam doporučené literatury
SOA Zámrsk, RA Colloredo-Mannsfeldů, provizorně kart. 6., 18., 19. a 31; BRŇOVJÁK, Jiří, Nobilitační spisy české dvorské kanceláře z období vlády císaře Karla VI. (1712-1740). In: Sborník archivních prací 56, 2006, s. 69-111; BUBEN, Milan. Colloredo-Mannsfeldové. Střední Evropa 8, 1992, č. 23, s. 82-91; DUINDAM, Jeroen. Vienna and Versailles. The Courts of Europes Dynastic Rivals, 1550-1780. Cambridge, 2003; TÝŽ. Problems and prospects for a new history of the court: the Habsburg Hofstaat in perspective. In: BŮŽEK, Václav KRÁL, Pavel (edd.). Šlechta v habsburské monarchii a císařský dvůr (1526-1740). České Budějovice, 2003 s. 49-66; INGRAO, Charles W. The Habsburg Monarchy 1618-1815. Cambridge, 2000; KUBEŠ, Jiří. Colloredové z Wallsee a jejich pokus o integraci do prostředí panovnického dvora v habsburské monarchii (Edice instrukcí Jeronýma Colloreda o výchově jeho nejstaršího syna z let 1723-1725). In: Sborník prací východočeských archivů 11. Zámrsk, 2007, s. 37-63; TÝŽ, Rudolf Josef Colloredo z Wallsee a jeho studium v Salcburku v letech 1723-1725. In: TÝŽ (ed.) Šlechtic na cestách v 16.-18. století. Pardubice, 2007, s. 163-191; TÝŽ. Vyšší šlechta z českých zemí v letech 1650-1750. Úvod do tématu. In: TÝŽ (red.). Vyšší šlechta v českých zemích v období baroka (1650-1750). Biogramy vybraných šlechticů a edice typických pramenů. Pardubice, 2007, s. 9-33; MAREK, Pavel (ed.). Svědectví o ztrátě starého světa. Manželská korespondence Zdeňka Vojtěcha Popela z Lobkovic a Polyxeny Lobkovické z Pernštejna. České Budějovice, 2005; MAŠEK, Petr. Modrá krev. Minulost a přítomnost šlechtických rodů v českých zemích. Praha, 1992, nově 2003; MAŤA, Petr. Svět české aristokracie (1500-1700). Praha, 2004; PEČAR, Andreas. Die Ökonomie der Ehre. Der höfische Adel am Kaiserhof Karls VI. (1711-1740). Darmstadt, 2003; Sborník statí k sedmdesátým narozeninám Josefa knížete z Colloredo-Mannsfeldu 1866-1936. Praha, 1936; SMÍŠEK, Rostislav. ?Dvorská? kariéra očima knížete Ferdinanda ze Schwarzemberku. JSH 73, 2004, s. 94?120; ŠŮLA, Jaroslav. Colloredové a opočenští Colloredové. In: Výroční zpráva za rok 2001. Státní památkový ústav v Pardubicích, Pardubice, 2002, s. 257-303; URFUS, Valentin. Císař Josef I. Nekorunovaný Habsburk na českém trůně. Praha, 2004; VALENTA, Aleš. Z korespondence české šlechty v 18. století. Listy Štěpána Kinského bratru Františku Ferdinandovi z let 1720-1721. In: Sborník archivních prací 56, 2006, s. 508-546; TÝŽ. Finanční poměry české šlechty ve druhé polovině 18. století. Chlumečtí Kinští v letech 1740-1770. Dizertační práce. Praha, 2004; VLNAS, Vít. Princ Evžen Savojský. Život a sláva barokního válečníka. Praha, 2001; von WURZBACH, Constant. Biographisches Lexicon des Kaiserthums Oesterreich..., 2, Wien 1857, s. 416-418; ZEDLER, Johann Heinrich. Grosses vollständiges Universal Lexikon Aller Wissenschafften und Künste, Bd. 6, Halle Leipzig, 1733, sl. 700-703 (digitalizovaná verze na http://www.zedler-lexikon.de/).
Seznam doporučené literatury
SOA Zámrsk, RA Colloredo-Mannsfeldů, provizorně kart. 6., 18., 19. a 31; BRŇOVJÁK, Jiří, Nobilitační spisy české dvorské kanceláře z období vlády císaře Karla VI. (1712-1740). In: Sborník archivních prací 56, 2006, s. 69-111; BUBEN, Milan. Colloredo-Mannsfeldové. Střední Evropa 8, 1992, č. 23, s. 82-91; DUINDAM, Jeroen. Vienna and Versailles. The Courts of Europes Dynastic Rivals, 1550-1780. Cambridge, 2003; TÝŽ. Problems and prospects for a new history of the court: the Habsburg Hofstaat in perspective. In: BŮŽEK, Václav KRÁL, Pavel (edd.). Šlechta v habsburské monarchii a císařský dvůr (1526-1740). České Budějovice, 2003 s. 49-66; INGRAO, Charles W. The Habsburg Monarchy 1618-1815. Cambridge, 2000; KUBEŠ, Jiří. Colloredové z Wallsee a jejich pokus o integraci do prostředí panovnického dvora v habsburské monarchii (Edice instrukcí Jeronýma Colloreda o výchově jeho nejstaršího syna z let 1723-1725). In: Sborník prací východočeských archivů 11. Zámrsk, 2007, s. 37-63; TÝŽ, Rudolf Josef Colloredo z Wallsee a jeho studium v Salcburku v letech 1723-1725. In: TÝŽ (ed.) Šlechtic na cestách v 16.-18. století. Pardubice, 2007, s. 163-191; TÝŽ. Vyšší šlechta z českých zemí v letech 1650-1750. Úvod do tématu. In: TÝŽ (red.). Vyšší šlechta v českých zemích v období baroka (1650-1750). Biogramy vybraných šlechticů a edice typických pramenů. Pardubice, 2007, s. 9-33; MAREK, Pavel (ed.). Svědectví o ztrátě starého světa. Manželská korespondence Zdeňka Vojtěcha Popela z Lobkovic a Polyxeny Lobkovické z Pernštejna. České Budějovice, 2005; MAŠEK, Petr. Modrá krev. Minulost a přítomnost šlechtických rodů v českých zemích. Praha, 1992, nově 2003; MAŤA, Petr. Svět české aristokracie (1500-1700). Praha, 2004; PEČAR, Andreas. Die Ökonomie der Ehre. Der höfische Adel am Kaiserhof Karls VI. (1711-1740). Darmstadt, 2003; Sborník statí k sedmdesátým narozeninám Josefa knížete z Colloredo-Mannsfeldu 1866-1936. Praha, 1936; SMÍŠEK, Rostislav. ?Dvorská? kariéra očima knížete Ferdinanda ze Schwarzemberku. JSH 73, 2004, s. 94?120; ŠŮLA, Jaroslav. Colloredové a opočenští Colloredové. In: Výroční zpráva za rok 2001. Státní památkový ústav v Pardubicích, Pardubice, 2002, s. 257-303; URFUS, Valentin. Císař Josef I. Nekorunovaný Habsburk na českém trůně. Praha, 2004; VALENTA, Aleš. Z korespondence české šlechty v 18. století. Listy Štěpána Kinského bratru Františku Ferdinandovi z let 1720-1721. In: Sborník archivních prací 56, 2006, s. 508-546; TÝŽ. Finanční poměry české šlechty ve druhé polovině 18. století. Chlumečtí Kinští v letech 1740-1770. Dizertační práce. Praha, 2004; VLNAS, Vít. Princ Evžen Savojský. Život a sláva barokního válečníka. Praha, 2001; von WURZBACH, Constant. Biographisches Lexicon des Kaiserthums Oesterreich..., 2, Wien 1857, s. 416-418; ZEDLER, Johann Heinrich. Grosses vollständiges Universal Lexikon Aller Wissenschafften und Künste, Bd. 6, Halle Leipzig, 1733, sl. 700-703 (digitalizovaná verze na http://www.zedler-lexikon.de/).