Tématem práce je působení Jiřiny Haukové ve Skupině 42, resp. analýza konkrétních literárněkomunikačních řetězců, které ve svém důsledku způsobují, že se nám otázka tohoto působení různě znejasňuje. Na podkladě poetologického odchylování dobové poezie Haukové od kódu Skupiny 42 jsou sledovány další aspekty zvlášť z oblasti literární komunikace odborné veřejnosti , které nekorespondování Jiřiny Haukové s okruhem Skupiny 42 dodatečně umocňují. Aby nezůstalo jen u specifických limitů literárněvědného dorozumívání o literatuře, je současný stav literárněvědného bádání o Skupině 42 uveden do souvislosti s procesem historické proměny kódu Skupiny 42, během něhož se význam Jiřiny Haukové typicky znejasňoval. Zvolená teorie literární komunikace by pak měla být adekvátním metodologickým rámcem pro popsání problematiky, která není výsledkem jediného činitele, nýbrž souboru faktorů vyvstávajících do popředí právě v podmiňujících se řetězcích.
Anotace v angličtině
The topic of this master thesis deals with Jiřina Hauková's influence in the Skupina 42, more precisely with the analysis of the concrete literary-communicative strings, which cause that the question of this effect seems unclear to us. On the poetologic base of the time period divergence concerning the Hauková's poetry and the Skupina 42 code, there are further aspects to be observed. These aspects, especially literary communication of professional public field, additionally intensify the lack of Hauková's corresponding with the Skupina 42. Important to note that specific limits regarding literary knowledge of cultural comprehension are not the only things to be taken into consideration when talking about this issue. The recent condition of the literary scientific research about the Skupina 42 is having a certain connection with the process of historical transformation of the Skupina 42 code, within which the significance of Hauková was typically getting hazy. The chosen theory of the literary communication should be an adequate methodological frame for describing the issue, which is not a result of only one factor, but rather of a great deal of factors which are arising within the conditional strings.
Klíčová slova
Jiřina Hauková, Skupina 42, teorie literární komunikace, sémiotika, literární kultura
Klíčová slova v angličtině
Jiřina Hauková, Skupina 42, theory of literary communication, semiotics, literary culture
Rozsah průvodní práce
-
Jazyk
CZ
Anotace
Tématem práce je působení Jiřiny Haukové ve Skupině 42, resp. analýza konkrétních literárněkomunikačních řetězců, které ve svém důsledku způsobují, že se nám otázka tohoto působení různě znejasňuje. Na podkladě poetologického odchylování dobové poezie Haukové od kódu Skupiny 42 jsou sledovány další aspekty zvlášť z oblasti literární komunikace odborné veřejnosti , které nekorespondování Jiřiny Haukové s okruhem Skupiny 42 dodatečně umocňují. Aby nezůstalo jen u specifických limitů literárněvědného dorozumívání o literatuře, je současný stav literárněvědného bádání o Skupině 42 uveden do souvislosti s procesem historické proměny kódu Skupiny 42, během něhož se význam Jiřiny Haukové typicky znejasňoval. Zvolená teorie literární komunikace by pak měla být adekvátním metodologickým rámcem pro popsání problematiky, která není výsledkem jediného činitele, nýbrž souboru faktorů vyvstávajících do popředí právě v podmiňujících se řetězcích.
Anotace v angličtině
The topic of this master thesis deals with Jiřina Hauková's influence in the Skupina 42, more precisely with the analysis of the concrete literary-communicative strings, which cause that the question of this effect seems unclear to us. On the poetologic base of the time period divergence concerning the Hauková's poetry and the Skupina 42 code, there are further aspects to be observed. These aspects, especially literary communication of professional public field, additionally intensify the lack of Hauková's corresponding with the Skupina 42. Important to note that specific limits regarding literary knowledge of cultural comprehension are not the only things to be taken into consideration when talking about this issue. The recent condition of the literary scientific research about the Skupina 42 is having a certain connection with the process of historical transformation of the Skupina 42 code, within which the significance of Hauková was typically getting hazy. The chosen theory of the literary communication should be an adequate methodological frame for describing the issue, which is not a result of only one factor, but rather of a great deal of factors which are arising within the conditional strings.
Klíčová slova
Jiřina Hauková, Skupina 42, teorie literární komunikace, sémiotika, literární kultura
Klíčová slova v angličtině
Jiřina Hauková, Skupina 42, theory of literary communication, semiotics, literary culture
Zásady pro vypracování
Práce bude sledovat vývoj poetiky v básnickém díle Jiřiny Haukové v kontextu estetiky Skupiny 42, výchozím bodem zkoumání přitom budou různé podoby literární komunikace, v jejímž sémantickém rámci jsou postupně literárními historiky konstruovány obrazy působení samotné skupiny i jejích jednotlivých členů. Právě z tohoto hlediska lze konstatovat, že tvorba Jiřiny Haukové je již od počátků kritické reflexe poezie Skupiny 42 více či méně marginalizována, což se negativně projevuje v hodnocení celého jejího básnického díla. Hlavním cílem práce bude tedy analýza konkrétních, různým způsobem podmíňovaných strategií literární komunikace, které popsaný stav spoluvytvářely.
Zásady pro vypracování
Práce bude sledovat vývoj poetiky v básnickém díle Jiřiny Haukové v kontextu estetiky Skupiny 42, výchozím bodem zkoumání přitom budou různé podoby literární komunikace, v jejímž sémantickém rámci jsou postupně literárními historiky konstruovány obrazy působení samotné skupiny i jejích jednotlivých členů. Právě z tohoto hlediska lze konstatovat, že tvorba Jiřiny Haukové je již od počátků kritické reflexe poezie Skupiny 42 více či méně marginalizována, což se negativně projevuje v hodnocení celého jejího básnického díla. Hlavním cílem práce bude tedy analýza konkrétních, různým způsobem podmíňovaných strategií literární komunikace, které popsaný stav spoluvytvářely.
Seznam doporučené literatury
Prameny práce představují knižně vydané sbírky všech zahrnutých autorů a příslušné ego-dokumenty
BLAŽÍČEK, Přemysl. Kritika a interpretace. Praha: Triáda, 2002. 528 s. ISBN 80-86138-46-1.
ČERNÝ, Václav. Tvorba a osobnost. 1. Red. J. Kabíček. 1. vyd. v tomto souboru. Praha: Odeon, cop. 1992. 908 s. ISBN 80-207-0411-6.
ČERNÝ, Václav. Tvorba a osobnost. 2. Red. J. Kabíček a J. Pechar. 1. vyd. v tomto souboru. Praha: Odeon, 1993. 698 s., front., 32 s. fotogr. příl. ISBN 80-207-0437-X.
ČERVENKA, Miroslav. Obléhání zevnitř. 1. vyd. Praha: Torst, 1996. 420 s. ISBN 80-85639-77-7.
Dějiny české literatury 1945-1989. I., 1945-1948. Red. Pavel Janoušek a kol. Vyd. 1. Praha: Academia, 2007. 431 s. ISBN 978-80-200-1527-3.
DVOŘÁK, Miloš. Inflace slova v našem věku: texty z let 1945-1969. Praha: Cherm, 2009. 365 s. ISBN 978-80-86370-41-5.
Generace, skupiny a programy v literatuře: příspěvky z kolokvia doktorského semináře pořádaného 3. června 2008 v Praze. Red. H. Šmahelová a J. Vojvodík. Vyd. 1. Příbram: Pistorius & Olšanská, 2009. 164 s. ISBN 978-80-87053-34-8.
CHALUPECKÝ, Jindřich. Obhajoba umění 1934-1948. 1. vyd. Praha: Československý spisovatel, 1991. 254 s. ISBN 80-202-0322-2.
CHVATÍK, Květoslav. Od avantgardy k druhé moderně: (cestami filozofie a literatury). Vyd. 1. Praha: TORST, 2004. 424 s. ISBN 80-7215-214-9.
CHVATÍK, Květoslav. Strukturální estetika. Vyd. 2., přeprac. a rozš. Brno: Host, 2001. 210 s. ISBN 80-7294-027-9.
JANOUŠEK, Pavel. Černá kočka, aneb, Subjekt znalce v myšlení o literatuře a jeho komunikační strategie. Vyd. 1. Praha: Academia, 2012. 279 s. ISBN 978-80-200-2128-1.
KOŽMÍN, Zdeněk - TRÁVNÍČEK, Jiří. Na tvrdém loži z psího vína: česká poezie od 40. let do současnosti. Vyd. 1. Brno: Books, 1998. 318 s., [16] s. fot. ISBN 80-7242-001-1.
LOPATKA, Jan. Předpoklady tvorby: kritické vydání. 2. tištěné, celkově 4. vyd. Praha: Triáda: Plus, 2010. 496 s. ISBN 978-80-259-0024-6.
PAVELKA, Jiří. Předpoklady literárního dorozumívání. Vyd. 1. Brno: Masarykova univerzita, 1998. 318 s. ISBN 80-210-1800-3.
PEŠAT, Zdeněk. Tři podoby literární vědy. Vyd. 1. Praha: TORST, 1998. 303 s. ISBN 80-7215-047-2.
Skupina 42 (antologie). Red. Z. Pešat a E. Petrová. Brno: Atlantis, 2000. 488 s. ISBN 80-7108-209-0.
ŠTOCHL, Miroslav. Teorie literární komunikace: [úvod do studia literatury]. 1. vyd. Praha: Akropolis, 2005. 218 s. ISBN 80-86903-09-5.
WHITE, Hayden. Tropika diskursu: kulturně kritické eseje. 1. české vyd. Praha: Karolinum, 2010. 364 s. ISBN 978-80-246-1123-5.
Z dějin českého myšlení o literatuře: antologie k Dějinám české literatury 1945-1990. 1, 1945-1948. V tomto uspořádání vyd. 1. Praha: Ústav pro českou literaturu AV ČR, 2001. 518 s. ISBN 80-85778-34-3.
Seznam doporučené literatury
Prameny práce představují knižně vydané sbírky všech zahrnutých autorů a příslušné ego-dokumenty
BLAŽÍČEK, Přemysl. Kritika a interpretace. Praha: Triáda, 2002. 528 s. ISBN 80-86138-46-1.
ČERNÝ, Václav. Tvorba a osobnost. 1. Red. J. Kabíček. 1. vyd. v tomto souboru. Praha: Odeon, cop. 1992. 908 s. ISBN 80-207-0411-6.
ČERNÝ, Václav. Tvorba a osobnost. 2. Red. J. Kabíček a J. Pechar. 1. vyd. v tomto souboru. Praha: Odeon, 1993. 698 s., front., 32 s. fotogr. příl. ISBN 80-207-0437-X.
ČERVENKA, Miroslav. Obléhání zevnitř. 1. vyd. Praha: Torst, 1996. 420 s. ISBN 80-85639-77-7.
Dějiny české literatury 1945-1989. I., 1945-1948. Red. Pavel Janoušek a kol. Vyd. 1. Praha: Academia, 2007. 431 s. ISBN 978-80-200-1527-3.
DVOŘÁK, Miloš. Inflace slova v našem věku: texty z let 1945-1969. Praha: Cherm, 2009. 365 s. ISBN 978-80-86370-41-5.
Generace, skupiny a programy v literatuře: příspěvky z kolokvia doktorského semináře pořádaného 3. června 2008 v Praze. Red. H. Šmahelová a J. Vojvodík. Vyd. 1. Příbram: Pistorius & Olšanská, 2009. 164 s. ISBN 978-80-87053-34-8.
CHALUPECKÝ, Jindřich. Obhajoba umění 1934-1948. 1. vyd. Praha: Československý spisovatel, 1991. 254 s. ISBN 80-202-0322-2.
CHVATÍK, Květoslav. Od avantgardy k druhé moderně: (cestami filozofie a literatury). Vyd. 1. Praha: TORST, 2004. 424 s. ISBN 80-7215-214-9.
CHVATÍK, Květoslav. Strukturální estetika. Vyd. 2., přeprac. a rozš. Brno: Host, 2001. 210 s. ISBN 80-7294-027-9.
JANOUŠEK, Pavel. Černá kočka, aneb, Subjekt znalce v myšlení o literatuře a jeho komunikační strategie. Vyd. 1. Praha: Academia, 2012. 279 s. ISBN 978-80-200-2128-1.
KOŽMÍN, Zdeněk - TRÁVNÍČEK, Jiří. Na tvrdém loži z psího vína: česká poezie od 40. let do současnosti. Vyd. 1. Brno: Books, 1998. 318 s., [16] s. fot. ISBN 80-7242-001-1.
LOPATKA, Jan. Předpoklady tvorby: kritické vydání. 2. tištěné, celkově 4. vyd. Praha: Triáda: Plus, 2010. 496 s. ISBN 978-80-259-0024-6.
PAVELKA, Jiří. Předpoklady literárního dorozumívání. Vyd. 1. Brno: Masarykova univerzita, 1998. 318 s. ISBN 80-210-1800-3.
PEŠAT, Zdeněk. Tři podoby literární vědy. Vyd. 1. Praha: TORST, 1998. 303 s. ISBN 80-7215-047-2.
Skupina 42 (antologie). Red. Z. Pešat a E. Petrová. Brno: Atlantis, 2000. 488 s. ISBN 80-7108-209-0.
ŠTOCHL, Miroslav. Teorie literární komunikace: [úvod do studia literatury]. 1. vyd. Praha: Akropolis, 2005. 218 s. ISBN 80-86903-09-5.
WHITE, Hayden. Tropika diskursu: kulturně kritické eseje. 1. české vyd. Praha: Karolinum, 2010. 364 s. ISBN 978-80-246-1123-5.
Z dějin českého myšlení o literatuře: antologie k Dějinám české literatury 1945-1990. 1, 1945-1948. V tomto uspořádání vyd. 1. Praha: Ústav pro českou literaturu AV ČR, 2001. 518 s. ISBN 80-85778-34-3.
Přílohy volně vložené
-
Přílohy vázané v práci
-
Převzato z knihovny
Ne
Plný text práce
Přílohy
Posudek(y) oponenta
Hodnocení vedoucího
Záznam průběhu obhajoby
1. Představení tématu DP: cíl, metody, záměry. 2. Seznámení komise s posudky vedoucí a oponetnky práce. 3. Reakce uchazeče na podněty obsažené v posudcích. 4. Závěrečná rozprava